Ny og urovekkende rapport om tilstanden i Arktis
Denne uken meldte Meteorologisk institutt om flere temperaturrekorder på Svalbard i sommer, som igjen har ført til ny rekord for tining av permafrosten. En ny rapport som oppsummerer klimaet for hele Arktis i 2022 viser at det også er en rekke andre konsekvenser som utspiller seg.
![](/data/images/public/17846853/17997181/47d838bd-bcec-4264-91cf-cef47be20cf6-w_720.jpg)
En ny og urovekkende rapport viser hvor store konsekvensene av menneskeskapte klimaendringer er på jorda. Oppvarmingen er spesielt stor i Arktis og har omfattende konsekvenser for is, snø, permafrost, natur og arktiske samfunn.
I 2022 lå gjennomsnittstemperaturen i Arktis 0,76 grader over gjennomsnittet og var den femte høyeste siden målingene startet i 1900. Arktis defineres som områdene nord for 60 grader nord, altså hav- og landområdene omkring Nordpolen.
Bulletin of the American Meteorological Society (BAMS) står bak den ferske utgivelsen"State of the Climate in 2022”. Rapporten har et eget kapittel som fokuserer på tilstanden i Arktis. Forskere fra Meteorologisk institutt har bidratt med innhold til dette kapittelet.
Rapporten avdekker dramatiske endringer som følge av menneskeskapte klimaendringer. For niende år på rad steg temperaturene raskere i Arktis enn resten av verden.
Flerårsisen forsvinner i et høyt tempo
Arktis har gått fra en region dominert av flerårsis til en region som nå er dominert av førsteårs sjøis. Høsten 2006 var Arktis dekket av mer enn 1 million km2 sjøis som var mer enn fire år gammel. Høsten 2022 dekket fire år gammel sjøis bare 127 000 km2.
Det er flere faktorer som gjør at temperaturen stiger mer i Arktis enn andre steder når vi har en global oppvarming, forklarer Rasmus Benestad, som har bidratt til rapporten og er klimaforsker ved Meteorologisk institutt.
– Når temperaturen stiger, både i havet og atmosfæren, smelter store mengder sjøis i Arktis. Dette har stor innvirkning på hvor mye energi havet utveksler med atmosfæren, forklarer han.
Oppvarmingen er størst om vinteren når Arktis er mørklagt og sollyset ikke kan bidra, men om sommeren kan også reduksjon av sjøisen være med å bidra til at havet suger til seg mer varme fra sollyset.
– Det varme havet frigjør mye varme og vanndamp til den kalde luften om høsten og vinteren. Dermed øker temperaturen raskere og raskere i luften, utdyper Benestad.
Permafrosten tiner og Arktis blir våtere
Den store temperaturøkningen og lengre perioder uten snø bidrar til alvorlige konsekvenser for permafrosten.
– Siden målingene av permafrosten startet i 1998 på Janssonhaugen, innerst i Adventdalen på Svalbard, har det aktive laget med jord "spist" seg ned i permafrostlaget under. I snitt er det 25 centimeter dypere nå enn for 25 år siden. Og 10 meter under overflaten har temperaturen i permafrosten steget med mer enn to grader, sier Ketil Isaksen, klimaforsker ved Meteorologisk institutt.
I rapporten trekkes det blant annet fram at permafrosttemperaturen i 2022 var den høyeste som er registrert ved 11 av de 25 referansestasjonene som benyttes for permafrostovervåking i Arktis. Temperaturen i permafrosten ved de resterende stasjonene var noe lavere i 2022 sammenliknet med 2021.
Isaksen, som har bidratt til rapporten, forteller at permafrosten dekker store områder av Arktis. Når permafrosten tiner fører det til skader på infrastruktur, endringer av elvesystemer, vannansamlinger, utglidninger, skred i fjellsider, synkehull på tundraen og at karbondioksid og metangasser blir sluppet ut i atmosfæren.
– På en global skala vil trolig episoder med rask tining av permafrosten, sammen med branner i nordområdene, i økende grad bidra til utslippene av karbon fra permafrosten til atmosfæren, sier Isaksen
Les også: Årets sommer har ført til at tining av permafrosten på Svalbard slår alle tidligere rekorder
Økende hyppighet av ekstremvær
I 2022 ble det registrert hele 56 større hendelser med ekstremvær i Arktis. Arktis var preget av hetebølger, skogbranner, sykloner og rekordstore mengder nedbør.
– Økningen av ekstremvær er en tydelig indikator på klimaendringene i Arktis, sier Benestad.
I løpet av 2022 ble det observert hetebølger i Barentshavet og i Beauforthavet. Svalbard opplevde en rekordvarm juni, mens november var den varmeste som er registrert på Island og den tredje varmeste i Reykjavík. Dette ble etterfulgt av den kaldeste desemberen på Island siden 1973.
Tidlig i desember opplevde nordvestlige Alaska ekstrem varme, og noen steder i Beringstredet smeltet all snø på vinterstid på grunn av regn og lange perioder med temperaturer over 0 grader. Den 5. desember nådde temperaturen i Utqiaġvik 4,4 °C, noe som var den høyeste vintertemperaturen som er registrert der.
Nøkkelord
Kontakter
Klimaforsker:
Ketil Isaksen
E-post: ketili@met.no
Telefon: 928 55 525
Kommunikasjonsvakt:
Anniken Sanna
E-post: annikens@met.no
Telefon: 91667205
KommunikasjonsavdelingenMeteorologisk institutt
Tel:48 06 58 85kommunikasjon@met.noBilder
![Klimaforsker ved Meteorologisk institutt, Rasmus Benestad.](/data/images/public/17846853/17997181/1c720aae-7dc8-4c2e-a8b9-028510e392e2-w_240.jpg)
![Klimaforsker ved Meteorologisk instiutt, Ketil Isaksen.](/data/images/public/17846853/17997181/db0e11e1-9681-4301-97ec-9b0720f228c5-w_240.jpg)
![](/data/images/public/17846853/17997181/89feb00f-3fb9-41fa-9655-7ad71ca0ccc4-w_240.jpg)
Følg pressemeldinger fra Meteorologisk institutt
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Meteorologisk institutt på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Meteorologisk institutt
Det er 33 år siden vi har målt en så kald dag i april2.5.2024 15:26:16 CEST | Pressemelding
Nord-Norge fikk en kald start og fem stasjoner med 15 til 20 års drift fikk den kaldeste april som noen gang er registrert. Landet sett under ett ender 0,6 grader under normalen.
Elbil uten piggdekk gir bedre luftkvalitet23.4.2024 14:31:48 CEST | Pressemelding
Å bytte ut fossilbil med elbil er en del av løsningen for å få ned luftforurensning, særlig i tettbygde strøk. Men bare dersom elbileiere kjører uten piggdekk om vinteren, viser ny forskning.
Europa 2023: Flom, hetebølger og rekordstore skogbranner22.4.2024 04:00:00 CEST | Pressemelding
2023 var et av de våteste og varmeste årene som noen gang er registrert i Europa. Året var preget av rekordstore skogbranner, alvorlige marine hetebølger og store ødeleggende flommer.
Mars måned var våtest østafjells2.4.2024 16:19:14 CEST | Pressemelding
Flere stasjoner med mer enn 100 års drift har satt nedbørrekorder i mars, og en god del av nedbøren var snø. På topp troner Drangedal i Telemark med 220,2 millimeter.
Store forskjeller for sjøisen i Arktis22.3.2024 13:08:30 CET | Pressemelding
Framstredet har denne vinteren hatt mye mer sjøis enn på flere år, mens Barentshavet har vært preget av store områder med åpent hav. Nå ser forskerne på hvilken betydning rekordvarmt hav har hatt for sjøisen.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom