![Sigma2 AS](/data/images/00272/b4b8e140-212d-4a1d-99bc-479ae61008e8-w_300_h_100.png)
Hvordan regner FHI på effektene av covid-19 vaksinering?
![Ikke akkurat bærbar. Det er på lignende maskiner som dette at FHI kjører sine covid-19 modelleringer. Superdatamaskinen avbildet her er Betzy, Norges kraftigste datamaskin. Den veier hele 30 tonn. Foto: Espen Ali Johansen, Uninett.](/data/images/00216/5e392fe1-c713-4c94-8d77-21940b0bcca1-w_720.jpg)
Oppdatert vaksinasjonsstrategi krever mer regnekraft
Nå er Folkehelseinstituttet (FHI) i gang med å beregne effekten av vaksinering og smitteutvikling i samfunnet. De nye beregningene skal legge grunnlag for en oppdatert nasjonal vaksinasjonsstrategi. Det gjøres på oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet og som ledd i det nasjonale covid-19 vaksinasjonsprogrammet. Til dette trenger FHIs covid-19 modelleringsteam, med avdelingsdirektør Birgitte Freiesleben de Blasio i spissen, enda mer regnekraft enn de har hatt tilgang på hittil i pandemien:
- Vi må øke kapasiteten for å kjøre modeller som kan simulere behov for regional prioritering på vaksiner, spredning av mer smittsomme virusmutanter og hva som skjer dersom vaksinene er mindre effektive mot disse, sier de Blasio. Vi skal også beregne forventet effekt ut ifra hvilke, eller hvor mange, vaksiner vi får tilgang til i Norge. Og hva som skjer med importsmitte når utenlandske arbeidstakere krysser landegrensen.
Tilsvarer 2.200 bærbare datamaskiner
Teamet til de Blasio bruker en regional modell som ser på bevegelser og forflytninger av mennesker mellom geografiske områder. En individbasert modell beregner hvordan individer samhandler i en virtuell fremstilling av det norske samfunnet, med husholdninger, barnehager, skoler, arbeidsplasser og lignende.
- Modellene er svært beregningskrevende, og vi kan ikke jobbe med dette uten tilgang til regneressurser. Det er på bakgrunn av beregningene at teamet vårt og FHI rapporterer og gir råd til myndighetene om den epidemiologiske situasjonen og forventet effekt av muterte virus og ulike vaksiner, sier de Blasio.
Også når vi tidligere i pandemien hørte om R-tall og smittetrykk, er det simuleringer uført på superdatamaskiner som ligger bak. Modelleringsteamet til FHI henter inn data fra det norske beredskapsregistret BEREDT-C19, hvor data fra ulike kilder er koblet sammen. Slik som for eksempel norsk infeksjonsregister, norsk pasientregister og intensivregisteret. Her finnes informasjon om hvor mange som er testet og blir innlagt på sykehus og lignende. Dataene brukes til å tilpasse modellene. Mobiltelefondata fra Telenor benyttes for å få informasjon om folks bevegelser rundt omkring i landet. Deretter behøves store mengder regnekraft for å simulere forskjellige scenarier.
Selv om teamet kun benytter en liten del av kapasiteten til Norges kraftigste datamaskiner, trengs en regnekraft som tilsvarer omtrent 2.200 vanlige bærbare datamaskiner til de komplekse beregningsmodellene til FHI.
Tilgang til superdatamaskiner
I Norge er det UNINETT Sigma2 som er ansvarlig for den nasjonale e-infrastrukturen for beregningsvitenskap (ofte kalt høykapasitetsberegning) og vitenskapelig datalagring. Det vil si at når en aktør som FHI har behov for regnekraft, så kan de få tilgang til superdatamaskiner som driftes av Sigma2, i samarbeid med Universitetet i Oslo, Universitetet i Bergen, NTNU og UiT Norges arktiske universitet. Et nettverk av ansatte i Sigma2 og IT-avdelingene ved universitetene sørger for at forskerne som skal bruke datamaskinene får den avanserte brukerstøtten de trenger for å utføre analyser og behandle data på de enorme maskinene.
- Det er Sigma2 som muliggjør at vi får tilgang til regneressursene vi behøver, som igjen gjør oss i stand til å kjøre modellene våre. FHI har ingen regneressurser selv. Derfor er vi helt avhengige av at beregningene våre kan prioriteres, slik at de kan gjennomføres i løpet av kort tid. Vi har fått svært god støtte underveis, sier de Blasio.
- Når FHI trenger mer plass på datamaskinene våre til covid-19-beregninger, så prioriterer vi selvsagt dette svært høyt. Det er en del av samfunnsansvaret vårt. FHI er én av mange forskningsmiljøer som benytter den nasjonale e-infrastrukturen, og vi forsøker derfor å kompensere for FHIs utvidede bruk slik at øvrige prosjekter fortsatt får det de trenger av regne- og lagringsressurser. Vi har alt fra prosjekter innen energiforskning, vær og klima, til forskning på solens aktivitet. Etterspørselen etter regnekraft øker stadig, sier Jenny Amundsen, spesialrådgiver HPC hos Sigma2.
Kontakter
Kjersti StrømmeKommunikasjonsleder
Tel:+47 952 88 257kjersti.stromme@uninett.noBilder
![Ikke akkurat bærbar. Det er på lignende maskiner som dette at FHI kjører sine covid-19 modelleringer. Superdatamaskinen avbildet her er Betzy, Norges kraftigste datamaskin. Den veier hele 30 tonn. Foto: Espen Ali Johansen, Uninett.](/data/images/00216/5e392fe1-c713-4c94-8d77-21940b0bcca1-w_240.jpg)
Om Sigma2 AS
UNINETT Sigma2 har det strategiske ansvaret for og drifter den nasjonale e-infrastrukturen for beregningsvitenskap og lagring av vitenskapelige data. Gjennom e-infrastrukturen får norske forskere og forskningsinstitusjoner tilgang til noen av verdens kraftigste datamaskiner.
Følg pressemeldinger fra Sigma2 AS
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Sigma2 AS på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Sigma2 AS
Europas kraftigste superdatamaskin skal løse globale utfordringer og fremme grønn omstilling13.6.2022 12:48:36 CEST | Pressemelding
Europas kraftigste superdatamaskin, LUMI, innvies mandag 13. juni 2022 i Kajaani, Finland. Superdatamaskinen blir et verktøy i verdensklasse for europeiske forskere og en plattform for internasjonalt forskningssamarbeid, utvikling av kunstig intelligens og kvanteteknologi. En del av datamaskinens ressurser vil brukes til industriell forskning og utviklingsaktiviteter. LUMIs miljøvennlige løsninger skiller seg fra andre superdatamaskiner som ofte er kjent for høy energibruk, og den blir derfor et sentralt verktøy for å fremme digital og grønn omstilling i hele samfunnet.
Snart får Norge mye større tilgang på KI-kapasitet1.4.2022 06:30:00 CEST | Pressemelding
Tidligere har Sigma2 som nasjonal leverandør av e-infrastruktur kun hatt et begrenset ressurstilbud innen kunstig intelligens (KI) til forskere og forskningsmiljøer i Norge. Det skyldes at investeringer i e-infrastrukturen skjer på bakgrunn av faktisk behov i forskningsmiljøene. Norge har nylig inngått en ny avtale med USA om samarbeid knyttet til kunstig intelligens og det er ventet stor vekst innen dette området.
Økt langtidsfinansiering gir forutsigbarhet for videreutvikling av Sigma2s tjenestetilbud22.2.2022 13:58:37 CET | Pressemelding
Sigma2 har nylig signert ny kontrakt med Norges forskningsråd om basisfinansiering av den nasjonale e-infrastrukturen for de neste 6 årene.
Sigma2 anskaffer ny nasjonal lagringsinfrastruktur19.1.2022 11:41:40 CET | Pressemelding
Det nye lagringssystemet er en del av den nasjonale e-infrastrukturen for forskning og utdanning, og blir det klart største tilbudet for datalagring for forskning i Norge.
Vi skifter navn13.1.2022 11:15:29 CET | Pressemelding
1. januar 2022 ble vårt morselskap Uninett AS, Unit og NDS slått sammen til Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør. Vi skifter derfor navn fra UNINETT Sigma2 AS til Sigma2 AS og fortsetter som et datterselskap under Sikt. Organisasjonsendringene påvirker ikke tjenestetilbudet vårt.