Offentlig sektor bruker ikke innkjøpsmakten til å redusere klimagassutslipp
![Ambisjonsnivåene er ofte lave og lite forpliktende på anskaffelser av mat- og drikkeprodukter og måltidstjenester. Foto: Nadine Primeau/Unsplash](/data/images/00464/40201744-c639-4757-8869-83ca7da2707b-w_720.jpg)
Offentlig sektor kjøper årlig varer og tjenester for omkring 600 milliarder kroner. Klimabelastningen fra disse anskaffelsene utgjorde cirka 16 prosent av Norges totale klimafotavtrykk i 2017.
Bruker ikke markedsmakten godt nok
Da ny lov om offentlige anskaffelser trådte i kraft i 2017, ble kravene til klima- og miljøhensyn skjerpet. Grønne offentlige anskaffelser er et strategisk virkemiddel for å nå klimamålene Norge har forpliktet seg til gjennom Parisavtalen.
– Undersøkelsen vår viser at ambisjonsnivået ofte er lavt selv om offentlige oppdragsgivere stiller klima- og miljøkrav i mange anskaffelser. Offentlig sektor har en betydelig markedsmakt og potensialet for å redusere klimagassutslippene er stort. Dessverre må vi konkludere med at myndighetene ikke har gjort nok for at det offentlige reduserer klima- og miljøbelastningen når de kjøper varer og tjenester. Det er kritikkverdig, sier riksrevisor Karl Eirik Schjøtt-Pedersen.
Les hele rapporten på våre nettsider
Lave ambisjoner på mat og få kjøretøykrav
To av områdene vi har undersøkt, er mat- og drikkeprodukter og måltidstjenester. Det er på disse feltene det offentlige stiller flest klima- og miljøkrav til leverandørene. Eksempler kan være krav knyttet til matsvinn, emballasje, tropisk avskoging og økologisk produksjon.
– Vi ser at ambisjonsnivåene ofte er lave og lite forpliktende. Når det stilles mer ambisiøse krav, er de ofte knyttet til transporten av varene, ikke til selve produktene, forteller Schjøtt-Pedersen.
To andre anskaffelsesområder vi har sett på, er motorkjøretøy og veitransporttjenester. Her stiller offentlige virksomheter færrest klima- og miljøkrav. For kjøretøy ble det kun stilt slike krav i rundt halvparten av anskaffelsene.
– Dette er overraskende med tanke på den rivende utviklingen vi har sett av lavutslippsbiler de seneste årene. Her blir offentlig sektor tvunget til å ta grep fremover med de nye og strengere utslippskravene i anskaffelsesregelverket, sier Schjøtt-Pedersen.
Riksrevisoren sikter til at det fra 1. januar ble innført nullutslippskrav for offentlige anskaffelser av personbiler, det samme for lette varebiler fra 2023 og for bybusser fra 2025.
Uforholdsmessige kvalifikasjonskrav
Et annet funn i undersøkelsen er at mange innkjøpere stiller uforholdsmessige krav til leverandører, eksempelvis at de skal være miljøsertifiserte. Denne typen sertifiseringer er bra, men de handler i hovedsak om hvilke klima- og miljøgrep leverandørene skal ta i sin egen bedrift. De er sjelden rettet mot varene og tjenestene som skal leveres.
Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ) vurderer at slike krav i mange tilfeller er uforholdsmessige og noen ganger ulovlige.
– Dette er et av flere eksempler på at mange oppdragsgivere ikke vet hvilke krav og kriterier det er relevant å stille for å gjennomføre grønne offentlige anskaffelser. Kunnskapsnivået i forvaltningen på dette området er dessverre altfor lavt, sier Schjøtt-Pedersen.
Kompetansen må bli bedre
Innkjøperne Riksrevisjonen har spurt, oppgir nettopp mangelen på klima- og miljøkompetanse som et hovedproblem. Et av de viktigste virkemidlene for å lykkes er derfor å øke kunnskapen.
– Vi ser at det er en klar sammenheng mellom bruken av veiledningsmateriale og hvor godt man lykkes med grønne innkjøp. Direktoratet for forvaltning og økonomistyring har gjort et godt arbeid med å utvikle denne typen materiell, men de ansvarlige myndighetene bør gjøre mer for å gjøre det brukervennlig og kjent. Det er en av våre viktigste anbefalinger for å gjøre grønne offentlige anskaffelser til en klimasuksess, sier Schjøtt-Pedersen.
Nøkkelord
Kontakter
Stian FjelldalPressekontakt
Tel:915 43 760sfj@riksrevisjonen.noBilder
![Ambisjonsnivåene er ofte lave og lite forpliktende på anskaffelser av mat- og drikkeprodukter og måltidstjenester. Foto: Nadine Primeau/Unsplash](/data/images/00464/40201744-c639-4757-8869-83ca7da2707b-w_240.jpg)
Om Riksrevisjonen
Riksrevisjonen er Stortingets største og eldste kontrollorgan. Gjennom revisjon av regnskap og undersøkelser sjekker vi hvordan regjeringen og statsforvaltningen gjør jobben sin.
Følg pressemeldinger fra Riksrevisjonen
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Riksrevisjonen på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Riksrevisjonen
Presseinvitasjon: Rapport om bruk av kunstig intelligens i staten28.8.2024 13:45:47 CEST | Presseinvitasjon
Kunstig intelligens kan gjøre offentlig sektor betydelig mer effektiv. Riksrevisjonen har undersøkt hvordan statlige myndigheter utnytter KI-mulighetene. Velkommen til pressekonferanse mandag 2. september kl. 12.
Andelen unge som får uføretrygd er meir enn dobla sidan 201026.8.2024 11:30:00 CEST | Pressemelding
Fleire unge mottar helserelaterte stønader viser ei ny undersøking frå Riksrevisjonen. Det er kritikkverdig at den arbeidsretta bistanden frå styresmaktene ikkje fungerer godt nok til å få fleire mellom 18 og 30 år over i arbeid eller utdanning.
Pressekonferanse i dag: Unge utenfor arbeidslivet26.8.2024 07:00:00 CEST | Presseinvitasjon
Kl. 11:30 legger Riksrevisjonen frem en ny rapport om unge utenfor arbeidslivet. Vi har sett på 344 000 Nav-saker og spør; hvordan er utviklingen, og får de unge som står utenfor arbeidslivet den hjelpen de trenger?
Presseinvitasjon: Ny rapport om unge utenfor arbeidslivet22.8.2024 11:14:20 CEST | Presseinvitasjon
Mandag 26. august legger Riksrevisjonen frem en ny rapport om unge som står utenfor arbeidslivet. Vi har sett på 344 000 Nav-saker og spør; hvor stort er omfanget, og får de som står utenfor egentlig den hjelpen de trenger? Velkommen til pressekonferanse kl. 11.30!
Det tar altfor lang tid å anskaffe og få effekt av nytt forsvarsmateriell20.6.2024 12:30:00 CEST | Pressemelding
Det tar altfor lang tid før investeringer i nytt forsvarsmateriell gir operativ effekt. I dagens sikkerhetspolitiske situasjon er det alvorlig. Det er en forutsetning for å nå ambisjonene i den nye langtidsplanen at forsvarssektoren evner å anskaffe nytt materiell raskere.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom