Dei yngste er mest positive til mobilfri skole
Elevar i barneskolen ser i større grad enn elevar i ungdomsskolen og vidaregåande skole fordeler ved mobilfri skole. Det viser tal frå Medietilsynets undersøking Barn og medier 2024.
![Fra klasserom. Nærmest kamera er det to hender som holder i en mobiltelefon under pulten. Uklart i bakgrunnen står en lærer ved tavla med ryggen til.](/data/images/public/89456/18207166/22ee62ca-d4d5-4dd0-a1cd-067b18e31fa7-w_720.jpg)
Dei yngste elevane ser fleire positive effektar av å ikkje ha mobilen tilgjengeleg.
– Fordeler som blir framheva er at det er lettare å konsentrere seg, at dei presterer betre på skolen, og at det blir meir ro i undervisninga. Dei yngre elevane seier seg også i større grad enn dei eldre einige i at dei snakkar meir med medelevane sine, at det blir mindre mobbing og at dei opplever mindre press og stress utan tilgang på mobil, seier direktør Mari Velsand i Medietilsynet .
Sju av ti elevar på barne- og ungdomsskolen svarer i undersøkinga at dei ikkje har tilgang til mobilen på skolen, mot berre to prosent av elevane i vidaregåande skole .
Dei eldste er mest positive til å ha tilgang på telefon
Dei eldste elevane ser i større grad enn dei yngre positive sider ved å ha mobilen tilgjengeleg også i skoletida.
– Elevar på ungdomsskolen og vidaregåande skole meiner i større grad enn barneskoleelevar at mobilen er eit arbeidsverktøy, at det er upraktisk å ikkje ha tilgang på han og at mobilen gir dei moglegheit til å kople av mellom skoletimane. Dei meiner også at mobilen gir dei tryggleik i sosiale situasjonar, seier Velsand.
Det er små kjønnsforskjellar, men ein noko større del jenter enn gutar er einige i påstandane “Mobilen gir meg moglegheit til å kople av mellom skoletimane”, “Uten tilgang til mobilen konsentrerer eg meg lettare” og “Mobilen gir meg tryggleik når eg kjenner meg utanfor i det sosiale miljøet på skolen ”.
Fleirtalet på vidaregåande ønsker ikkje strengare reglar
Av respondentane i vidaregåande skole svarer åtte av ti at reglane for mobilbruk på skolen ikkje bør vere strengare. Éin av ti ønsker strengare reglar i undervisningstida, men ikkje i heile skoletida.
Undersøkinga gjord før restriksjonar og forbod
Data til Barn og medier 2024 er henta inn første kvartal i år, altså før og samtidig som fleire skolar, etter oppfordring frå Utdanningsdirektoratet, innførte restriksjonar og før nokon kommunar innførte mobilforbod på grunnskolane.
I ei fersk undersøking Utdanningsdirektoratet står bak, svarer 96 prosent av respondentane at det nå er innførte restriksjonar ved grunnskolane deira.
Til faktaboks:
• Undersøkinga Barn og medier 2024 er gjennomført av Verian på oppdrag frå og i samarbeid med Medietilsynet.
• Barn og medier-undersøkinga blei gjennomført første gong i 2003, og er gjennomført annakvart år frå 2006. Formålet med undersøkinga er å gi innsikt i korleis barn og unge reflekterer rundt eigen mediebruk.
• Årets datainnsamling blei gjennomført i første kvartal 2024, på 122 ulike skolar spreidde over heile landet. 3212 barn i alderen 9-18 år har deltatt i kartlegginga.
• Fleire 9–10-åringar har tilgang på skole-pc eller skole-nettbrett i 2024 enn dei hadde i 2022.
• Sju av ti barne- og ungdomsskoleelevar oppgir at det er mobilforbod i heile skoletida. Blant vidaregåandeelevar er det berre to prosent som har totalforbod mot mobil, og halvparten har berre mobilforbod i skoletimane.
• 80 prosent av vidaregåandeelevar som berre har mobilforbod i undervisninga eller ikkje har nokon faste mobilreglar, ønsker ikkje strengare mobilreglar.
• Barneskuleelevar er meir positive til mobilforbod og ser fleire fordelar ved avgrensa tilgang på mobil enn elevane på ungdomsskulen og i vidaregåande. Ungdomsskoleelevane er også litt meir positive til dette enn vidaregåandeelevane.
Nøkkelord
Kontakter
Bengt-Eigil RuudkommunikasjonsrådgiverKommunikasjon og rådgivning
Tel:+4790667828bengt-eigil.ruud@medietilsynet.noMari Velsanddirektør i Medietilsynet
Tel:+47 913 28 448mari.velsand@medietilsynet.noOm Medietilsynet
Medietilsynet skal bidra til å realisere statens mediepolitiske mål. Våre hovedoppgaver er å fremme demokrati og ytringsfrihet gjennom mediemangfold og kritisk medieforståelse. Vi veileder barn og unge i bruk av digitale medier, fører tilsyn med aldersgrenser for film, forvalter støtteordninger, fordeler pressestøtte og fører tilsyn med kringkasting. Tilsynet er underlagt Kultur- og likestillingsdepartementet.
Følg pressemeldinger fra Medietilsynet
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Medietilsynet på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Medietilsynet
Fem millioner kroner til forsking på medier og dataspill21.8.2024 07:00:00 CEST | Pressemelding
Medietilsynet opnar no for søknader om midlar til medierelaterte forskingsprosjekt.
Fikk ikke medhold i klage mot Medietilsynet19.8.2024 16:11:39 CEST | Pressemelding
Medieklagenemnda opprettholder Medietilsynets avslag på produksjonstilskudd til lokalavis i Bergen.
Stadig flere unge ser vold på nett13.8.2024 06:50:00 CEST | Pressemelding
Mer enn halvparten av 13-18-åringene har sett skremmende eller voldelige bilder og filmer på nett det siste året, viser Medietilsynets undersøkelse Barn og Medier 2024. Andelen har økt de to siste årene.
Sju av ti under aldersgrensen er på sosiale medier12.8.2024 06:20:00 CEST | Pressemelding
Norske barn får smarttelefon tidligere enn før, og 72 prosent av 9-12-åringene bruker sosiale medier. Det viser Medietilsynets nye undersøkelse Barn og medier 2024.
Lav lønnsomhet for norske aviser i 20231.7.2024 05:50:00 CEST | Pressemelding
Publikum betalte mer for aviser i fjor enn noen gang tidligere, men det hjalp ikke på lønnsomheten. Annonseinntektene falt mer enn brukerinntektene økte, viser nye tall fra Medietilsynet.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom