Hvorfor er Norge en global sinke i innføringen av det tredje juridiske kjønn?
Er slaget om det tredje juridiske kjønn den nye skeive kampen? Hva er egentlig det tredje juridiske kjønn? Hvem er det så viktig for? Og hvorfor er Norge en global sinke i innføringen av denne valgmuligheten?
![Stortingsrepresentantene Grunde Almeland (V) og Kamzy Gunaratnam (Ap) deltar i debatt om det tredje juridiske kjønn under Arctic Pride i Tromsø.](/data/images/public/17847780/18022339/53343401-54b6-4a54-9aa1-27bf06e34c55-w_720.jpg)
I forbindelse med Arctic Pride setter foreningen Sex og Politikk 3. juridiske kjønn på dagsordenen. Fredag denne uken møtes politikere og fagfolk til debatt og kunnskapsutveksling i Tromsø.
Det at Norge, som de siste 40 årene har sett på seg selv som et progressivt land i forhold til skeives rettigheter, synes å ha blitt en sinke i innføringen av et tredje juridiske kjønn, er for mange vanskelig å forstå.
Land som vi ellers gjerne sammenligner oss med, som Danmark, Island, Nederland, New Zealand, Østerrike og Tyskland har allerede innført et tredje kjønns alternativ, men også mer konservative land som USA og Malta har allerede innført det. I tillegg har land som man slettes ikke skulle tro lå foran Norge i dette spørsmålet: Pakistan og Colombia, Brasil og India, innført et tredje juridiske kjønnsalternativ. Nepal var det første landet i verden til å innføre 3. kjønn i 2008.
Innledere til møtet inkluderer representanter fra de delene av verden der 3. juridiske kjønn allerede er innført. Sonal Giani fra Sex og Politikks internasjonale kontors Sør-Asia kontor, vil innlede om erfaringene fra den regionen hvor de er kommet lengst. I tillegg vil fra representanter fra Amerika-kontoret og Europa-kontoret dele sine erfaringer i forhold til dette med identitetspapirer for ikke-binære og muligheten for å bruke X i passet, istedenfor til mann (M) og kvinne (F).
Stortingsrepresentantene Grunde Almeland (V), som også er leder i familie- og kulturkomiteen, og Kamzy Gunaratnam (Ap), deltar etter i en paneldebatt med innlederne
Barne-, Ungdoms- og Familiedirektoratet (BUFDir) overleverte i vår en utredning om innføringen av et tredje kjønn til regjeringen. Her åpnes for å innføre et tredje juridiske kjønn i forbindelse med at Norge går tom for ledige personnummer i 2032, og man likevel må gå over på et nytt ID-system. Dagens personnummer er kjønnet, det tredje siste tallet i personnummeret viser om man er kvinne (partall) eller mann (oddetall).
Grunde Almeland tok opp spørsmålet om opprettelsen av et tredje juridiske kjønn på Stortinget, og i sitt svar henviste ministeren til utredningen fra BUFdir.
Om innlederne
Fra Latin-Amerika kommer representanten fra Sex og Politikk og IPPF sitt Amerika-kontor, som selv er ikke-binær, og som vil dele erfaringer fra Argentina, Colombia og Chile, som alle innførte en 3. juridiske kjønnskategori i 2021.
IPPFs globale mangfoldskoordinator Sonal Giani, som har mange års erfaring fra skeive organisasjoner i India og Sør-Asia, deler erfaringer fra den regionen hvor flest land har innført 3. juridiske kjønn: Nepal som var først i 2007, India i 2014 og Pakistan som innførte 3. juridiske kjønnskategori i passet og identitetspapirer i 2019.
Micah Grzywnowicz, som nylig tiltrådte som leder av IPPFs Europakontor, og som selv er ikke-binær, vil også delta i samtalen. Hen har lang erfaring fra arbeidet med skeives rettigheter gjennom blant annet RFSL og ILGA Europa.
Tor-Hugne Olsen, Sex og Politikks daglige leder, vil lede panelsamtalen.
Paneldebatten finner sted fredag 17. november kl. 13.00 – 14.00 på Storgata Camping i Tromsø.
Nøkkelord
Kontakter
Tor-Hugne OlsenDaglig leder
Tel:488 42 771torhugne@sexogpolitikk.noTore AasheimMedievakt/Pressekontakt
Tel:97 08 04 00tore@sexogpolitikk.noSex og Politikk er en ideell og partipolitisk uavhengig medlemsorganisasjon som jobber for å styrke og informere om seksuell og reproduktiv helse og rettigheter, både i Norge og internasjonalt.
Sex og Politikk er det norske medlemmet i International Planned Parenthood Federation (IPPF) som er den største organisasjonen for SRHR internasjonalt, med nasjonale organisasjoner i mer enn 120 land i tillegg til Norge.
Seksuell og reproduktiv helse og rettigheter (SRHR) handler blant annet om å kunne bestemme om og når man vil ha barn, om å få informasjon om og tilgang på sikker, moderne og billig prevensjon, om rett til trygg og lovlig abort og om rett og mulighet til å praktisere sin seksuelle orientering og kjønnsidentitet uten straffeforfølgelse eller fordømmelse.
Følg pressemeldinger fra Sex og Politikk
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Sex og Politikk på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Sex og Politikk
Porno og skjermbruk uten pekefinger på timeplanen27.8.2024 10:00:00 CEST | Pressemelding
Etter ønsker fra landets undervisere presenterer Sex og Politikk i dag oppdatert og tilrettelagt materiell for seksualitetsundrevisning. Dette skoleåret skal Uke 6 kampanjen setter søkelys på skjermbruk, der porno spiller en betydelig rolle i mange barn og unges liv.
Ny lov opprettholder forskjeller i tilgangen til abort23.8.2024 17:17:32 CEST | Pressemelding
Lovforslaget om selvbestemt abort til 18. uke er en seier for seksuelle rettigheter, samtidig kommer ikke denne rettigheten alle likt til gode i hele landet. Sex og Politikk mener at levedyktighet ikke bør være et politisk vedtak og at det er umulig å vedta respekt for menneskeliv gjennom en lov.
Agder best i klassen på seksualitetsundervisning!21.8.2024 09:00:00 CEST | Pressemelding
Agder var best på seksualitetsundervisning i skoleåret 2023-2024. Dette viser ferske Uke 6-tall som er en gledelig overraskelse for Agder. Bare én kommune gjenstår, og så klokker Agder inn 100 prosent.
-Politikerne lukker ørene mens alarmklokkene ringer12.8.2024 13:24:06 CEST | Pressemelding
Ungdata: Sex og Politikk ser med uro på at tallene for seksuell trakassering, mobbing og seksuelle overgrep holder seg på samme nivå eller også øker. Her kreves konkrete tiltak, men politikerne synes å vende det døve øret til.
EMD: Forbud mot sexkjøp bør være gjenstand for kontinuerlig vurdering25.7.2024 17:53:01 CEST | Pressemelding
I dag kom dommen i en historisk sak i den europeiske menneskerettsdomstolen (EMD) der 261 sexarbeidere anklaget den franske stat for brudd på menneskerettighetene ved å forby sexkjøp. Sex og Politikk og PION er fornøyde med at domstolen mener at forbud mot sexkjøp bør være gjenstand for en kontinuerlig vurdering, men mener likevel at domstolen ikke går langt nok i sine vurderinger.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom