Mennesker overgår naturen i Amazonas
![AMAZONAS: Amazonas er hjem til omtrent 10 % av alle plante- og dyrearter i verden. I bildet vises et område med gullgraving. Foto: Suzette Flantua](/data/images/00938/6529ff24-8b97-4c35-a6d1-33ca14cf66c2-w_720.jpg)
Av Jin Sigve Mæland, kommunikasjonsrådgiver UiB
Regnskogen i Amazonas er hjem til omtrent 10 prosent av alle plante- og dyrearter i verden og er det mest omfattende og mangfoldige økosystemet på jorden. Samtidig brer Amazonas seg over flere land og utgjør omtrent 40 prosent av Brasils landareal, noe som gjør dens fruktbare jord til et yndet mål for landbruk og industri.
- Amazonas brytes raskt ned fra et naturlig økosystem til et sterkt påvirket jordbrukslandskap. Hoveddriverne i dette er avskoging, skogbranner, jorderosjon, oppdemming av elver og ørkenspredning på grunn av globale klimaendringer, sier forsker Suzette Flantua ved Universitetet i Bergen og Bjerknessenteret for klimaforskning.
Flantua er en av 19 internasjonale eksperter som nylig publisert artikkelen "Human impacts outpace natural processes in the Amazon" i det anerkjente tidsskriftet Science. Den nye artikkelen fremhever hvordan Amazonas sine miljøer forringes av menneskelige aktivitet, i et tempo som overgår det vi tidligere har vist.
- Selv om vi allerede visste at økosystemene i Amazonas er under press, viser vi i vår siste studie at frekvensen av menneskeskapte endringer i Amazonas er hundre til tusen ganger raskere enn for naturlige klimatiske og geologiske prosesser. Disse endringene skjer altfor raskt til at arter, folkeslag og økosystemer kan tilpasse seg, forklarer Flantua.
Et fjell av bevis
Ideen og dataene bak Science-artikkelen bygger på en rapport laget av Science Panel for the Amazon fra 2021. I den rapporten blir Amazonas avgjørende rolle beskrevet i 34 kapitler. Ondřej Mottl, en kollega av Flantua ved Institutt for biologiske vitenskaper og Bjerknes senter for klimaforskning, er dessverre ikke overrasket over de nye funnene.
- Denne studien er nok et bevis på at vi mennesker legger press på jordens globale og naturlige økosystemer, og det presset har økt over tid, sier Mottl.
I 2021 publiserte Flantua og Mottl en relatert artikkel i Science. Artikkelen viste at endringshastigheter for vegetasjon begynte å øke over hele kloden for 4600 -2900 år siden, noe de tror samsvarer med tidlig menneskelig aktivitet.
- Vår artikkel fra 2021 brukte en omfattende database med fossile pollenregistreringer for å se på endringer i vegetasjonen over tiden. Den nye Science-artikkelen har nå gitt enda flere bevis for at menneskeskapte endringer overgår naturlige prosesser, noe som er ganske bekymringsfullt, forklarer Mottl.
Håper på endring, frykter konsekvensene
I tillegg til å rette søkelys på vår påvirkning på økosystemene i Amazonas, gir artikkelen også en detaljert liste med anbefalinger til politikerne. Bærekraftig bruk av biologisk mangfold, en ny bioøkonomi i Amazonas, unngå gruvedrift og nye storskala infrastrukturprosjekter som mega-dammer eller motorveier, er blant anbefalingene.
- Vi vet selvfølgelig at innføring av ny politikk tar tid. Samtidig finnes det i dag mange tiltak som er støttet av lokale urfolkssamfunn, universiteter og forskningsinstitusjoner. Nå trenger vi politisk vilje for å få det til, sier Flantua.
I tillegg trekker Flantua frem viktigheten av internasjonal involvering for å sikre Amazonas sin fremtid.
- Takket være globaliseringen, har vi tilgang til produkter fra hele verden til priser som ofte ikke representerer de menneskelige og miljømessige kostnadene. Landbruksekspansjonen har vært massiv i Amazonas på grunn av enorm internasjonal etterspørsel etter storfekjøtt, og soyabønner til dyrefor. Så vi er alle med på å bestemme Amazonas sin fremtid, sier Flantua.
Science-artikkelen kommer på et kritisk tidspunkt for Amazonas. Brasil har nettopp valgt ny president, og det er håp om at Lula da Silva vil gjøre mer for Amazonas enn sin forgjenger.
- Vi håper virkelig at storskala avskoging kan unngås, og dermed forhindre en ødeleggende dominoeffekt for det globale klimasystemet. Vi kan ikke sitte passivt og vente, vi må handle nå. Konsekvensene av å ikke handle vil bli katastrofale, avslutter Flantua.
Om forskeren:
Suzette Flantua, professor i biologi ved UiB og Bjerknessenteret
Professor Suzette Flantua mottok i 2021 stipend fra Trond Mohn Stiftelsen for hennes forskning som skal se nærmere på effekten av klimaendringer på biologiskmangfold på fjellet, nærmere bestemt alpine økosystemer i global skala.
Nøkkelord
Kontakter
Jin Sigve Mæland
Kommunikasjonsrådgiver
Mat.Nat.
Universitetet i Bergen
Tlf: +47 922 29 327
uib.no
Gudrun SylteKommunikasjonslederBjerknessenteret for klimaforskning
Tel:40856457gudrun.sylte@uib.noBilder
![AMAZONAS: Amazonas er hjem til omtrent 10 % av alle plante- og dyrearter i verden. I bildet vises et område med gullgraving. Foto: Suzette Flantua](/data/images/00938/6529ff24-8b97-4c35-a6d1-33ca14cf66c2-w_240.jpg)
![VERDENS STØRSTE. Regnskogen i Amazonas strekker seg over ni ulike land. Brasil, Colombia, Peru, Venezuela, Ecuador, Bolivia, Guyana, Fransk Guyana og Surinam. Foto/ill.: Wikipedia/CactiStaccingCrane](/data/images/00079/b1b4a8e1-881e-48b6-9df7-21027c0ea930-w_240.png)
![Suzette Flantua er en av 19 internasjonale eksperter som nylig publisert artikkelen "Human impacts outpace natural processes in the Amazon" Foto/ill.: Suzette Flantua](/data/images/00685/2d389b4b-0ff8-4936-afa3-d9c3600aa182-w_240.jpg)
Lenker
Om Bjerknessenteret for klimaforskning
Følg pressemeldinger fra Bjerknessenteret for klimaforskning
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Bjerknessenteret for klimaforskning på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Bjerknessenteret for klimaforskning
Marin hetebølge utenfor norskekysten26.5.2024 10:00:00 CEST | Pressemelding
Det har vært uvanlig varmt de siste ukene, og det er ikke bare på land at det varmes opp. Siden midten av mai har det utviklet seg en marin hetebølge utenfor kysten av Sør-Norge.
Tundra kan gå frå karbonsluk til karbonkjelde20.4.2024 07:00:00 CEST | Aktuelt
Eit eksperiment utført over store deler av Arktis og fjellområde, viser at tundraen i snitt slepper ut 30 prosent meir karbondioksid når temperaturen stig med 1,4 °C, noko som tilsvarer tjue års oppvarming. Resultatet kjem fram i ei stor samlestudie nyleg publisert i Nature.
Fremtidig variasjon av arktisk sjøis i en varmende verden22.3.2024 11:58:21 CET | Aktuelt
Arktis har opplevd betydelige forandringer på grunn av klimaendringene. Et tydelig tegn på denne endringen er tilbaketrekkingen av sjøisen, med implikasjoner for globale værmønstre, økosystemer og menneskelig aktivitet.
Berggrunn nådd på Grønlandsisen28.7.2023 12:03:33 CEST | Pressemelding
21. juli 2023 nådde EGRIP (The East Greenland Ice-Core Project) berggrunnen etter å ha boret gjennom 2670 meter med is på isstrømmen i Nordøst-Grønland. Dette er første gang en dyp iskjerne er boret gjennom en isstrøm, og funnene er eksepsjonelle.
Jaktar på litterært gull1.6.2023 13:00:00 CEST | Pressemelding
Banebrytande samarbeid mellom LitFestBergen, UiB og Rafto om klimakonkurranse.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom