Plukk opp bjørneskit og bli med i overvåkinga av brunbjørn
Hvis du i høst finner en skit som du mistenker kan stamme fra brunbjørn, så har du mulighet til å levere en prøve av skiten til en rovviltkontakt i Statens naturoppsyn (SNO). DNA-analyser av skitprøver kan avsløre mye om individer, og du vil bidra i bestandsregistreringen av arten i Norge.
![På sensommeren og høsten er bjørnens avføring gjerne mørk i fargen og inneholder ufordøyde rester av bær, planter og iblant insekter.](/data/images/public/17847890/18235986/03d15e50-1de7-4be4-9386-0411321b37f6-w_720.jpg)
Brunbjørn i Norge overvåkes årlig basert på DNA-analyser, hovedsakelig av skit- og hårprøver. Publikum har mulighet til å bidra i overvåkingen, og gjør hvert år en betydelig innsats i innsamlingen.
Ha med plastpose på tur!
Rovdata oppfordrer jegere, turfolk og andre som er ute i naturen i høst til å ta med seg en ren plastpose på tur. De har lokalkunnskap om ville dyr, og beveger seg mye i skog og mark.
– Hvis du finner en skitprøve som du mistenker kan stamme fra brunbjørn, så plukk gjerne med deg en prøve fra skiten med posen og avtal overlevering til SNO. Ved å varsle SNO kan du delta i den årlige bestandsregistreringen av bjørn i Norge, sier Jonas Kindberg, leder i Rovdata.
Luker ut feilprøver
Innmeldte skitprøver vil vurderes av SNO lokalt og prøver som mistenkes å stamme fra brunbjørn vil bli videresendt til Rovdata for DNA-analyse. SNO luker ut prøver som åpenbart stammer fra andre arter, som for eksempel elg.
Etter at prøven er analysert hos Rovdata vil du finne prøvesvar på rovbase.no (lenke). En stor fordel med DNA-metoden er at vi kan overvåke bjørnene uten å være i kontakt med dem.
Ikke ta på skiten
Av hygieniske årsaker og for at prøven ikke skal bli forurenset av ditt eller andres DNA, er det viktig at du bruker plastposen til å plukke opp prøven og ikke tar på skiten.
Ha hånden nedi posen og ta opp en håndfull del av skiten. Vreng deretter posen rundt skiten, som med en hundeskit, og knyt igjen. Husk funnsted, for eksempel ved hjelp av et kart, og ta så kontakt med SNO så fort som mulig for å avtale overlevering. Husk kun én prøve per pose!
Du finner kontaktinformasjon til SNO sine lokale rovviltkontakter her. (lenke).
Fram mot overlevering er det viktig at ekskrementprøver oppbevares kjølig og aller helst nedfryst. DNA-et kan bli ødelagt når skitprøver er lagret over noen dager i romtemperatur eller varmere. Hårprøver må ha med hårrot, da det er der DNA-et ligger, og skal oppbevares tørt og i romtemperatur, for eksempel i en papirkonvolutt.
Viktig for overvåkingen
Prøvene som mistenkes å være fra brunbjørn analyseres for DNA. Fungerende prøver kan gi viktig informasjon om bjørnenes kjønn og identitet.
– Fra prøver med god nok kvalitet til at bjørner kan individgjenkjennes, så kan vi blant annet undersøke om de er påvist tidligere, hva slags leveområder de bruker og slektskap til andre individer. Siden det utføres DNA-basert overvåking i Sverige, gir det mulighet til å følge med på bjørners bevegelser også i vårt naboland, avslutter Kindberg.
DNA-resultatene sammenstilles og gir et minimumstall på antall brunbjørner i Norge. Her er rapporten med resultatene fra 2023 (lenke).
Analyseresultater fra både Norge og Sverige samles i Rovbase og er tilgjengelige for publikum.
Husk viktig informasjon
Når du skal levere inn en prøve til SNO er det viktig at posen er merket med ditt navn, adresse, funndato, funnsted og gjerne også en kartreferanse. Informasjon om prøven kan også ettersendes til SNO per telefon eller e-post.
På www.rovdata.no og i to filmer har vi samlet informasjon om hvordan du kan kjenne igjen og samle inn bjørneskit. Lenker til filmer: Slik kjenner du igjen en bjørneskit (Vimeo) og Slik samler du inn bjørneskit (Vimeo). Instrukser for innsamling av DNA fra bjørn finner du her. (lenke)
Fakta om overvåkingen av brunbjørn i Norge:
- Det gjennomføres årlig en innsamling av DNA fra brunbjørn over hele landet.
- Innsamlingen av ekskrementer og hår i felt blir utført av Statens naturoppsyn (SNO), elgjegere, beitebrukere og andre brukere av utmark. Det blir også tatt vevsprøver fra alle døde bjørner for DNA-analyse.
- Rovdata har ansvaret for overvåkingen av brunbjørn i Norge og for at oversikten over hvor mange individer som er i landet er best mulig.
- Overvåkingen blir utført gjennom Det nasjonale overvåkingsprogrammet for rovvilt, på oppdrag fra Miljødirektoratet.
- DNA-analyser viste at det var minimum 178 ulike bjørner innenfor Norges grenser i løpet av 2023.
Kontaktpersoner:
- Jonas Kindberg, leder i Rovdata, tlf. 404 51 540, E-post: jonas.kindberg@rovdata.no
- Jan Paul Bolstad, seksjonsleder i SNO, tlf. 950 60 608, E-post: jan.paul.bolstad@miljodir.no
Kontakter
Jonas KindbergLederRovdata
Tel:+47 404 51 540jonas.kindberg@rovdata.noFølg pressemeldinger fra Norsk institutt for naturforskning - NINA
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Norsk institutt for naturforskning - NINA på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Norsk institutt for naturforskning - NINA
Villreinen får alarmerende få kalver5.9.2024 07:47:49 CEST | Pressemelding
Villreinen sliter med å reprodusere seg. Aldri før er det telt så få kalver per simler og ungdyr i Knutshø som i år. Trenden er negativ i mange villreinområder, spesielt på Dovre.
Antall mink minker takket være oteren28.8.2024 07:30:00 CEST | Pressemelding
Oteren vokser og trives igjen på Vestlandet. Det er dårlig nytt for den uønskete minken, og bra for arter som hører naturlig hjemme i norsk natur.
Lirypa lykkes bedre enn i fjor27.8.2024 11:48:21 CEST | Pressemelding
Det er totalt flere liryper i Norge i år enn i fjor, men antallet varierer mye mellom regionene. Årets hønsefugltakseringer viser at Nordland og Troms har hatt klart størst økning i bestanden.
Ulver fra Sverige på vandring i Norge16.8.2024 09:42:15 CEST | Pressemelding
Rovdata har analysert DNA-prøver fra ulvene som er registrert utenfor ulvesonen i Norge i sommer. Resultatene viser at de aller fleste av ulvene kommer fra svenske revir, og flere av dem har tilbakelagt store avstander.
Hvem bruker de norske nasjonalparkene?13.8.2024 12:56:05 CEST | Pressemelding
Nasjonalparkene våre tiltrekker seg ulike typer besøkende. Det er nyttig kunnskap for å forvalte besøkende i sårbar natur.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom