Energidata fra 6000 bygninger skal fortelle hvordan vi kan utnytte strømnettet bedre
Gjennom prosjektet COFACTOR har forskere samlet store mengder data om energibruk i bygg. Nå skal de finne ut hvordan vi kan få ned topplastene for å utnytte strømnettet bedre.
![Kunnskap om faktisk energibruk i bygninger er nødvendig for å utnytte strømnettet bedre.](/data/images/public/7235542/18028033/5bf0a6e2-e48d-4b7c-94c0-ea8217c84a97-w_720.jpg)
Norge skal bli et lavutslippssamfunn innen 2050, blant annet gjennom elektrifisering. For å lykkes med det må vi bruke mye mindre strøm i byggene våre, og den må brukes smartere. Forskere i prosjektet COFACTOR undersøker derfor hvor mye energi som brukes i ulike bygg og til ulike formål. Den nye kunnskapen vil gi grunnlag for både bedre nettplanlegging og bedre prosjektering av bygg.
Har data fra 6000 boliger og 300 næringsbygg
Flere samarbeidspartnere i COFACTOR, deriblant byggeiere, leverandører og energiselskaper, har bidratt med data til prosjektet. Per nå har forskerne fått tilgang til energidata fra rundt 300 næringsbygg og over 6000 boliger. Dataene organiseres i en database slik at de er søkbare på tvers av ulike variabler. Typiske års- og døgnprofiler avhenger blant annet av bygningskategori, energistandard og energiformål.
For å kunne tolke måledataene er det nyttig å vite mest mulig om bygget og energisystemet. Men det varierer hvor mye kunnskap forskerne har om de ulike bygningene i databasen.
– Helst vil vi ha måledata fordelt på oppvarming og annen strømbruk, forteller forsker Harald Taxt Walnum i SINTEF. – Men det kan dessverre være vanskelig å få tak i dette, spesielt for boliger. Vi ønsker oss også kunnskap om byggeår, areal og lokasjon. For noen bygg har vi denne informasjonen, mens andre bygninger er "anonyme".
Nå skal forskerne i SINTEF og NTNU bruke dataene for å forstå energibruken i bygg bedre – både energibruk gjennom døgnet og topplaster, og hvordan dette påvirkes av utetemperaturen.
Nettet dimensjoneres etter topplastene
Energibruk i bygg varierer gjennom året og gjennom døgnet, og aller mest energi bruker vi på de kaldeste vinterdagene. Nettselskapet som frakter strømmen, må dimensjonere strømnettet etter disse topplastene.
– Vi dimensjonerer som regel nettet ut ifra innmeldt behov fra nye kunder, og historisk forbruk for eksisterende kunder, forklarer Ragnar Ulsund i nettselskapet Elvia.
– Men å bestille riktig effekt for nye bygninger er ikke alltid så lett, og vi opplever at mange overvurderer eget effektbehov og bestiller mer enn de har behov for. Dersom kunden vet mer om det faktiske effekt- og energibehovet, kan nettselskapene få riktigere bestillinger, som igjen vil føre til bedre utnyttelse av nettet.
Kunnskap om når og hvorfor topplastene inntreffer er spesielt viktig, og dette er derfor hovedfokuset i prosjektet COFACTOR. Topplastene kan reduseres gjennom smart styring og energieffektivisering, og her kan byggene våre bidra. For eksempel kan oppvarming av varmtvann og elbillading foregå om natten, når den totale energibruken er lavere og det er mye ledig kapasitet i strømnettet.
Forbrukeren blir viktigere
Nelfo organiserer bedrifter innen elektro og automatisering, og er en av partnerne i COFACTOR. For dem har det stor verdi å vite mer om hva kundene bruker strømmen til, slik at de kan tilrettelegge for nye løsninger for smart styring av energibruk. Slike løsninger blir mer og mer aktuelle ettersom det flere steder er knapphet på både nettkapasitet og energi.
–Forbrukeren er en viktigere faktor i energisystemet enn tidligere, fordi de spiller en avgjørende rolle i tiltak for energiøkonomisering, lokal energiproduksjon og sluttbrukerfleksibilitet, sier Andreas Strømsheim-Aamodt i Nelfo.
Dataene åpner for mer forskning
Dataene som er samlet inn i COFACTOR, skaper grunnlag for forskning og innovasjon også utover prosjektet. Detaljerte data om energibruk og åpne datakilder er avgjørende for alle som skal forske på forbrukerfleksibilitet og finne smarte energiløsninger i bygg. Data fra prosjektet vil derfor gjøres åpent tilgjengelig i dataartikler og via forskningsinfrastrukturen Smart Building Hub som SINTEF er i ferd med å bygge opp. Ved deling av data tas det hensyn til personvern.
Interesse- og arbeidsgiverorganisasjonen Fornybar Norge representerer store deler av energibransjen, og de bekrefter behovet for forskning og data.
– Strømnettet er en helt avgjørende infrastruktur i omstillingen til lavutslippssamfunnet. Forskning som bidrar til at vi kan utnytte strømnettet mer effektivt, kan derfor redusere behovet for nettutbygginger som medfører både naturinngrep og store kostnader, påpeker Kristin H. Lind i Fornybar Norge.
Fakta om energibruk i bygg
- Energikommisjonen slår fast at Norge trenger økt energieffektivisering og ny fornybar kraftproduksjon for å dekke forventet økt kraftforbruk.
- Over halvparten av Norges strømforbruk er i bygg. En stor andel oppvarming er strømbasert, og det er høyt press på strømnettet når det er kaldt. Energieffektivisering i bygg er derfor sentralt i en ny handlingsplan fra Energidepartementet.
- Statnett beskriver i en ny rapport hvilke muligheter fleksibel energibruk har, som kilde til verdiskaping og forretningsutvikling.
Om prosjektet COFACTOR (2021–2026)
- Forskningsprosjektet "COFACTOR - samtidighet og topplast for bygninger i det norske lavutslippssamfunnet" er et KSP-prosjekt og finansieres av programmet ENERGIX hos Forskningsrådet og prosjektpartnerne. Prosjektet samarbeider med forskningsinfrastrukturen Smart Building Hub.
- Kunnskapen fra prosjektet vil gi grunnlag for bedre nettplanlegging og bedre prosjektering av bygg som spiller på lag med fremtidens fornybare energisystem.
- Partnere: SINTEF, NTNU, Energi Norge, Enova SF, Elvia AS, Nelfo, Statsbygg og Tensio TN AS. I tillegg samarbeider prosjektet med blant annet Multiconsult, NEK, NOVAP, NVE og Standard Norge, samt dataleverandørene Akershus Energi Varme AS, Drammen Eiendom, Dråpe entreprenør AS, Entra ASA, Entro AS, FutureHome AS, Olav Thon Gruppen, Oslobygg KF, OSO Hotwater AS, SIKOM AS, Statnett SF, sameier/borettslag, med flere.
Kontakter
Harald Taxt WalnumForsker
Tel:95940834harald.walnum@sintef.noÅse Lekang SørensenForsker
Tel:452 68 682ase.sorensen@sintef.noIda RambækSenior kommunikasjonsrådgiverSINTEF Community
Tel:+47 99352912ida.rambak@sintef.noLenker
Om oss
SINTEF er et av Europas største forskningsinstitutt, med flerfaglig spisskompetanse innenfor teknologi, naturvitenskap og samfunnsvitenskap. SINTEF er en uavhengig stiftelse som siden 1950 har skapt innovasjon gjennom utviklings- og forskningsoppdrag for næringsliv og offentlig sektor i inn- og utland. SINTEF har 2200 medarbeidere fra 80 nasjoner og en årlig omsetning på over fire milliarder kroner.
Visjon: Teknologi for et bedre samfunn
www.sintef.no
Følg pressemeldinger fra SINTEF
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra SINTEF på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra SINTEF
Nytt stort pilotprosjekt skal øke utnyttelsen av strømnettet med 25 %29.8.2024 08:33:00 CEST | Pressemelding
Det nye Pilot-E prosjektet MaksGrid skal teste ut løsninger som til sammen vil kunne øke utnyttelsen av strømnettet med 25 %. Fokus vil være på tiltak som nettselskapene selv kan gjennomføre og kontrollere i påvente av bygging av nytt nett.
SINTEF arrangerer kurs i praktisk bygningsfysikk i Oslo27.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemelding
25. september kan du lære om materialvalg og detaljløsninger knyttet til fuktsikring i ulike typer takkonstruksjoner.
Nå åpner de to første laboratoriene i Norsk havteknologisenter21.8.2024 13:13:56 CEST | Pressemelding
– Her er stedet hvor grønt snakk blir til grønn virkelighet, sa fiskeri- og havminister Marianne Sivertsen Næss under åpningen av de to første laboratoriene i Norsk havteknologisenter.
Arendalsuka: Norsk næringsliv bør engasjere seg mer i global bistand12.8.2024 07:29:16 CEST | Pressemelding
Det er mange gode grunner til at norsk næringsliv skal engasjere seg i global utvikling. Store samfunnsutfordringer som klima, sikkerhet, forurensning av havene, kan vi ikke løse uten å samarbeide. Hva skal til for å stanse forsøpling av havet? Mer enn halvparten av plastavfallet som havner i havet kommer fra noen få land i Asia. Derfor samarbeider SINTEF med industriaktører i Asia om håndtering av plastavfall på land, før det rekker å havne i havet. Prosjektet Ocean Plastic Turned into an Opportunity in Circular Economy (OPTOCE) har bidratt til at plastavfall som ikke kan gjenvinnes, blir en ressurs i sementindustrien, som erstatning for kull. - Både lokale industriaktører I Asia og vi ser verdien av å samarbeide om teknologi. Anvendt forskning har vist seg å ha stor gjennomslagskraft og skaper varige endringer i lokalsamfunn, sier Anneli Alatalo Paulsen som leder SINTEFs satsing på global, bærekraftig utvikling. - I Arendal skal vi dele erfaringene fra dette og andre prosjekter som e
Arendalsuka - Utslippskutt på sokkelen og kraftbalanse - ja takk begge deler12.8.2024 00:04:26 CEST | Presseinvitasjon
Møt Energiminister Terje Aasland, Benedicte Solaas (Offshore Norge), Stefania Osk Gardarsdotter (SINTE Energi) og et bredt politikerpanel som skal diskutere hvordan vi kan kutte utslipp på norsk sokkel uten at det går ut over kraftbalansen.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom