Hvorfor gjør ikke flere byggeiere som Skien kommune?
!["Det finnes et betydelig potensial for energieffektivisering i norske bygg, men som har vist seg vanskelig å realisere", skriver Øyvind Leistad i denne kronikken.](/data/images/00065/30ebf2bc-c1da-4a68-8ea4-9452f44148e8-w_720.jpg)
Av Øyvind Leistad, direktør for samfunnsøkonomi, Enova
Av kjente klimakutt frem til 2030 vil to tredjedeler kreve økt bruk av strøm, opp mot 45 TWh/år. Å dekke dette behovet med ny kraftproduksjon vil kreve en kraftpris langt over det vi har vært vant med og som mange nå ønsker seg tilbake til. Det skyldes at så å si all ny kraftproduksjon har en høyere kostnad enn den allerede utbygde vannkraften. Gjennomsnittlig selvkost for et representativt antall norske vannkraftverk er beregnet til 12 øre/kWh av Olje- og energidepartementet. Tall fra Norges vassdrags- og energidirektorat viser samtidig at ny vannkraft og vindkraft på land har en forventet kostnad på om lag 30 og 40 øre/kWh. Andre teknologier som solceller på hustak og flytende havvind har en forventet kostnad som er det tredobbelte av det igjen, det vil si fra en 1 krone/kWh og oppover. Oppsummert betyr det at vi må se en kraftpris på godt over 1 kroner/kWh om vi skal få utløst tilstrekkelige investeringer i ny produksjon til å dekke hele behovet.
Et lønnsomt potensiale
Samtidig med at kraftbehovet vokser, finnes det allerede et stort potensial for energieffektivisering som kan realiseres med tilgjengelige og lønnsomme teknologier og energiløsninger. Det vil si alt fra supereffektive varmepumper og energistyringssystemer det er mulig å skjønne seg på, til lette tettematerialer som er enkel å montere og trelagsvinduer det er mulig å løfte på plass. I tillegg har mange eksisterende produkter som isolasjon og ulike varme- og ventilasjonssystemer blitt stadig bedre og enkle å bruke også ved oppgradering av eksisterende bygg. NVE har beregnet at det finnes et lønnsomt potensial for energieffektivisering av norske bygg alene på hele 13 TWh. Hvis vi evner å utløse dette potensialt kan vi dekke en vesentlig andel av det økte kraftbehovet og samtidig unngå å måtte bygge ut den aller dyreste produksjonen.
Behov for mer kunnskap
Dessverre har lite energieffektivisering av eksisterende bygg blitt realisert så langt og det av flere årsaker enn historisk lave strømpriser. En årsak er at det eksisterer en betydelig informasjons- og kunnskapsbarriere. De færreste eiere og brukere av bygg har utstrakt byggfaglig kompetanse og har derfor ikke forutsetninger for selv å vurdere hvilke tiltak det er lønnsomt å gjennomføre. Det fører også til at det i stor grad blir opp til tilbyderne i byggmarkedet å bestemme hvilke løsninger som blir valgt når bygg skal oppgraderes. Disse tilbyderne vil naturlig nok tilby det de selv tjener mest på, og det er nødvendigvis ikke det som er best verken for de som eier og bruker byggene eller samfunnet. En annen årsak er at selv om mange energitiltak er lønnsomme, så er den samlede årlige besparelsen i kroner og øre ofte beskjeden. Dette kombinert med en viss fare for plunder og heft gjør at vinninga fort kan gå opp i spinninga. Mange kan derfor seg se seg tjent med å fokusere på andre muligheter enn energieffektivisering for å spare både penger og miljøet.
Vi må løse opp barrierene
En høyere kraftpris vil gjøre allerede lønnsom energieffektivisering enda mer lønnsom og hele potensialet vil bli større, men det får neppe alle barrierene til å forsvinne. De fleste vil fortsatt mangle kompetansen som trengs og det kan fortsatt være en viss frykt for at gevinsten ikke forsvarer innsatsen. Det vil si med mindre vi får vedvarende høye priser på nivå med det vi har hatt de siste månedene, men det vil neppe mange akseptere. Vi vil derfor fortsatt ha behov for å løse opp i de barrierene som handler om kompetanse og mulighetene for å oppnå reelle besparelser også i kroner og øre.
Energisparekontrakter
Heldigvis finnes det de som har sett et forretningspotensial i å løse opp i disse barrierene og gjennomføre energieffektivisering for andre. Fra 2011 til 2018 støttet Enova 73 kommuner for å inngå energisparekontrakter. Det vil si at kommunene overlot driften av energianlegg og gjennomføringen av mulige energieffektiviseringstiltak til en profesjonell tjenesteleverandør med energikompetanse. Dette førte til at kommunene som deltok i snitt reduserte energibruken med mer enn 30%! De aller fleste tiltakene viste seg også å være selvfinansierende og gjennomførbare med allerede tilgjengelig teknologi og bedre drift.
Skien var blant de første
Skien kommune som var blant de første til å tegne en energisparekontrakt har nå inngått en ny kontrakt for energieffektivisering av 18 bygg og 50.000 m2. Hvis flere byggeier, både offentlige og private følger i deres fotspor, kan vi få løst opp i barrierene og realisert mer av det store potensialet for energieffektivisering. Det kan spare den enkelte strømbruker og samfunnet for store summer.
Nøkkelord
Kontakter
Eiliv FlaknePressesjef/Head of media
Tel:+47 950 66 565eiliv.flakne@enova.noØyvind LeistadDirektør for samfunnsøkonomi
Tel:+47 995 18 008oyvind.leistad@enova.noBilder
!["Det finnes et betydelig potensial for energieffektivisering i norske bygg, men som har vist seg vanskelig å realisere", skriver Øyvind Leistad i denne kronikken.](/data/images/00065/30ebf2bc-c1da-4a68-8ea4-9452f44148e8-w_240.jpg)
Om Enova
Enova arbeider for Norges omstilling til lavutslippssamfunnet. Omstillingen krever at vi kutter utslipp av klimagasser, bidrar til teknologiutvikling og innovasjon og skaper nye verdier. Derfor jobber Enova for at ny energi- og klimateknologi blir utviklet og tatt i bruk i markedet.
Enova SF er lokalisert i Trondheim og har cirka 80 medarbeidere. Selskapet eies av Klima- og miljødepartementet.
Følg pressemeldinger fra Enova
Registrer deg med din e-postadresse under for å få de nyeste sakene fra Enova på e-post fortløpende. Du kan melde deg av når som helst.
Siste pressemeldinger fra Enova
87 millioner til nyetablering i Hønefoss: – En fabrikk for fremtiden5.7.2024 12:28:22 CEST | Pressemelding
Enova har bevilget 87,3 millioner kroner i investeringsstøtte til prosjektet FLEX, som skal bidra til å implementere innovative energiløsninger i den nye fibermassefabrikken i Hønefoss.
109 millioner kroner til nye biogassprosjekter. – Enova ser gode muligheter fremover2.7.2024 13:00:00 CEST | Pressemelding
Enova gir støtte til tre biogassprosjekter basert på husdyrgjødsel i Vestland, Rogaland og Møre og Romsdal, etter en konkurranse med søknadsfrist våren 2024.
331 millioner til innovativt havvindprosjekt: – Vil fremskynde norsk satsing1.7.2024 14:05:00 CEST | Pressemelding
Selskapet Georgine Wind får 331,8 millioner kroner i støtte fra Enova, for å styrke satsingen på havvind i Norge.
1,2 Enova-milliarder til grønne skip: – Et vippepunkt for maritim industri19.6.2024 13:25:00 CEST | Pressemelding
Konkurransen var tøff, og tildelingen til ni hydrogenfartøy og seks ammoniakkfartøy er rekordstor i Enova-sammenheng. – Dette er pionérprosjekter, og med tildelingen går Norge nå i front, sier Nils Kristian Nakstad, administrerende direktør i Enova.
Nå rigges Norge for elektriske lastebiler fra Lindesnes til Alta29.5.2024 14:15:00 CEST | Pressemelding
11 norske selskap får totalt 120 millioner kroner i Enova-støtte til å bygge ladestasjoner for tunge elektriske kjøretøy. Stasjonene vil sørge for spredning over store deler av Norge. - Et avgjørende bidrag på veien mot utslippsfri tungtransport, sier klima- og miljøministeren.
I vårt presserom finner du alle våre siste pressemeldinger, kontaktpersoner, bilder, dokumenter og annen relevant informasjon om oss.
Besøk vårt presserom